BDSL-Klassifikation: 02.00.00 Deutsche Sprachwissenschaft > 02.07.00 Textwissenschaft
Refine
Year of publication
Document Type
- Article (52) (remove)
Language
- German (46)
- Portuguese (5)
- Turkish (1)
Has Fulltext
- yes (52)
Keywords
- Deutsch (24)
- Gefühl (8)
- Textlinguistik (8)
- Textsorte (8)
- Tschechisch (8)
- Übersetzung (6)
- Kontrastive Linguistik (4)
- Liebesbrief (4)
- Pragmatik (4)
- Kontrastive Textlinguistik (3)
- Syntax (3)
- Textkohärenz (3)
- Wissenschaftssprache (3)
- Autobiographie (2)
- Comic (2)
- Fachsprache (2)
- Gefühl <Motiv> (2)
- Gefühlsausdruck (2)
- Interjektion (2)
- Korpus <Linguistik> (2)
- Lautmalerei (2)
- Präposition (2)
- Rechtsradikalismus (2)
- Stilistik (2)
- Text (2)
- Textverstehen (2)
- Werbesprache (2)
- Zeitungstext (2)
- Ablehnung (1)
- Adverb (1)
- Alphabetisierung (1)
- Anglizismus (1)
- Angst <Motiv> (1)
- Argumentation (1)
- Argumentative development of topics (1)
- Arzneipackungsbeilage (1)
- Berichterstattung (1)
- Bewerbung (1)
- Bewerbungsschreiben (1)
- Bild (Zeitung) (1)
- Brasilien (1)
- Böhmische Länder (1)
- Coseriu, Eugenio (1)
- Craft statutes (1)
- Czech-German comparison (1)
- Der Dritte Weg (Körperschaft) (1)
- Deutsches Referenzkorpus (1)
- Deutschland (1)
- Die Zeit (Zeitung, Hamburg) (1946-) (1)
- Drama (1)
- Einleitung (1)
- Election Campaign (1)
- Elektronisches Forum (1)
- Emotional linguistic resources (1)
- Emotionality (1)
- Emotionalization of text (1)
- Equivalence (1)
- Erzähltechnik (1)
- Evaluating Words (1)
- Expressivität <Linguistik> (1)
- Filmkritik (1)
- Form of historical certificates (1)
- Fremdenfeindlichkeit (1)
- Fremdsprache (1)
- Fremdsprachenunterricht (1)
- Freude <Motiv> (1)
- Fußnote (1)
- Gerechtigkeit (1)
- Geschlecht (1)
- Gewalt (1)
- Historische Semantik (1)
- Hypertext (1)
- Informationsverdichtung (1)
- Informationsvermittlung (1)
- Intensity (1)
- Interkulturalität (1)
- Intermedialität (1)
- Internationale Tagung zur Kontrastiven Medienlinguistik (7. : 2017 : Helsinki) (1)
- Internationalismus <Linguistik> (1)
- Intertextualität (1)
- Jelinek, Elfriede (1)
- Jugendsprache (1)
- Justice (1)
- Kanzlei (1)
- Kežmarok (1)
- Kommunikationsforschung (1)
- Kongress (1)
- Konjunktion (1)
- Kontrastive Medienlinguistik (1)
- Language form (1)
- Language of municipal offices (1)
- Legal concepts (1)
- Lehnwort (1)
- Lehnübersetzung (1)
- Lehrbuch (1)
- Leitartikel (1)
- Lexikologie (1)
- Linguistik (1)
- Literal interpretation (1)
- Liturgik (1)
- Logische Partikel (1)
- Manga (1)
- Manipulation (1)
- Means of Argumentation (1)
- Medien (1)
- Medienlinguistik (1)
- Mediensprache (1)
- Metapher (1)
- Misconception (1)
- Missverständnis (1)
- Mittelalter (1)
- Modalität <Linguistik> (1)
- Modalverb (1)
- Model of Toulmin (1)
- Multimodalität (1)
- Mähren (1)
- Mündlichkeit (1)
- Nationalsozialist (1)
- Neo-Nazi (1)
- Nominalisierung (1)
- Online discussion forum (1)
- Ostmitteldeutsch (1)
- Phraseologie (1)
- Political Language (1)
- Politische Kampagne (1)
- Politische Sprache (1)
- Portugiesisch / Brasilien (1)
- Presse (1)
- Prosodie (1)
- Rechtssprache (1)
- Religiöse Sprache (1)
- Representation of violence (1)
- Retextualisierung (1)
- Roman (1)
- Sachtext (1)
- Scheinentlehnung (1)
- Schlagzeile (1)
- Schreiben (1)
- Schriftstück (1)
- Selbstbeschädigung (1)
- Self-harm (1)
- Semantik (1)
- Slowakei (1)
- Soziolinguistik (1)
- Sprachanalyse (1)
- Sprachstil (1)
- Sprachverhalten (1)
- Sprachökonomie (1)
- Sprichwort (1)
- Stadt (1)
- Stadtkanzlei (1)
- Stimme <Motiv> (1)
- Süddeutsche Zeitung (1)
- Teleological interpretation (1)
- Temporaladverb (1)
- Tempus (1)
- Text structure (1)
- Text type (1)
- Textproduktion (1)
- Textstruktur (1)
- Tool for manipulation (1)
- Toulmin-Schema (1)
- Türkisch (1)
- Urkunde (1)
- Verb (1)
- Verbalisierung (1)
- Vergleichende Sprachwissenschaft (1)
- Wahlplakat (1)
- Web-Seite (1)
- Werbekampagne (1)
- Werbung (1)
- Wirtschaftssprache (1)
- Wissenschaft (1)
- Wissenschaftlicher Text (1)
- Wissenschaftliches Manuskript (1)
- Wortfeld (1)
- Zeitung (1)
- Zeitungssprache (1)
- Zika-Virus (1)
- Zorn <Motiv> (1)
- Zunftsatzung (1)
- Zweckmäßigkeit (1)
- Äquivalenz (1)
- Österreich (1)
- Übersetzungskritik (1)
- Übersetzungswissenschaft (1)
Institute
V němčině se můţeme setkat s různými druhy výpůjček z angličtiny. Nejčastějším druhem výpůjčky je přímá výpůjčka, která bývá převzata do němčiny beze změny významu a pravopisu (vyjma velkého písmene u podstatných jmen). Anglická slovesa, která mají v němčině v infinitivu koncovku -en a časují se, jsou zpravidla rovněţ začleņována mezi přímé výpůjčky. Zajímavé jsou pseudoanglicismy, které často způsobují u rodilých mluvčích anglického jazyka nedorozumění. U výpůjček, které nejsou sloţeny z anglických morfémů, se někdy pochybuje o jejich správném zařazení mezi výpůjčky. Tyto výrazy jsou však rovněţ součástí vlivu anglického jazyka na německý.
Příspěvek zkoumá, v jakém rozsahu je kontaktová funkce titulkŧ jedněch německých, jedněch rakouských a dvou ĉeských internetových novin realizována pomocí lexikálních prostředkŧ popisujících nebo vyjadřujících emoce.
Výrazy emocionality v textu lze chápat jako (hyper)propozice, jako individuální stanovisko k propozici, ale také jako jakési na zkušenosti zaloţené oĉekávané verbalizované scénáře – tzv. skripty. Otázkou je, jakým zpŧsobem se tyto prvky zapojují v rovině textu. Analýzou textu zjišťujeme, ţe pro vyjádření emocionality není zavedena ţádná gramatická nebo stylistická norma. Emocionalitu rozpoznáme i v řadě zdánlivě neemocionálních textových pasáţí. Narativní text vede ve svých fiktivních situacích a kontextech k rekonstrukci oĉekávaného emoĉního schématu – skriptu – a tím k jeho aktualizaci, s níţ je autor i recipient konfrontován. Emocionalita v literárním textu tím získává specifickou kognitivní dimenzi.
Příspěvek pojednává o pojmu konotace 'emocionální'. Tato konotace je na jedné straně souĉástí slovního významu a koresponduje s denotativními komponenty významu. Jako příklad jsou uvedena verba dicendi oznaĉující řeĉový akt 'vychloubání'. Na druhé straně vystupuje 'emocionální' jako souĉást významu textu. Na příkladech z románu Almy M. Karlin jsou představeny dva zpŧsoby, kterými je moţno vysvětlit konotaci textu: jako aktualizaci a předání konotací daných jazykovým systémem a jako povědomí o uţití slov bez emocionální konotace v systému jazyka, které se vytváří teprve v textu.
Následující příspěvek se zabývá emocí radosti v liturgickém textu na příkladu přeloţeného liturgického textu (Svatá liturgie Jana Zlatoústého) z církevní slovanštiny do němĉiny. Teoretickými východisky pak byly práce domácích i zahraniĉních lingvistŧ.
Tento článek tématicky navazuje na přìspěvek "Nominalizačnì tendence v jazyce ekonomiky" v časopise Studia Germanistica 3, přičemņ podává odpovědi na otázky spjaté s tehdy vznikajìcì disertačnì pracì s názvem "Grammatische Mittel der Informationskondensierung in Wirtschaftstexten". V článku je zmìněna souvislost mezi mìrou abstrakce a jazykovou kondenzacì a také pragmatické faktory, které ovlivņujì jejì výskyt v odborném textu. Ve druhé části jsou souhrnně uvedeny výsledky empirické analýzy v oblasti infinitivnìch konstrukcì. Pozornost je věnována zejména faktorům, které majì vliv na jejich uņitì v textu oproti konkurenčnìm vedlejńìm větám.
Kommunikative Kompetenz und Identitätsentwicklung : Rezeption von Werbetexten in der Sekundarstufe I
(2009)
Mohou mít pragmatické texty vliv na vývoj nestabilní osobnosti dospívajících? Tento článek se snaží zhodnotit, jakou úlohu hraje tištěná reklama, zaměřená na cílovou skupinu mladistvých, jak při hledání jejich vlastní identity, tak při vytváření komunikativní kompetence v rámci výuky německého jazyka. Dále jsou prezentovány důsledky, které to má pro práci s odbornými texty ve školní výuce němčiny.
The following paper deals with the phenomenon of religious terminology in fiction. Katharina Beta’s novel Katharsis was analyzed with regard to the translation of the relevant lexical material into Czech language. The theoretical basis for the analysis was provided by works of both Czech and foreign linguists and translatologists.
Interjeições e onomatopéias recebem pouca atenção dentro dos estudos lingüísticos, e gramáticas e dicionários freqüentemente restringem-se a apresentar uma definição estereotipada e alguns poucos exemplos. Desprezadas pela literatura tradicional, essas expressões encontram seu "habitat natural" nas histórias em quadrinhos, nas quais se tornam elementos imprescindíveis da linguagem própria desse gênero textual. Este breve experimento sobre interjeições e onomatopéias presentes em mangás (histórias em quadrinhos japonesas) traduzidos para alemão e português mostra que, embora haja padrões fonéticos básicos comuns de acordo com o que representam (riso, passos etc.), as interjeições e onomatopéias da amostra diferem muito em ambas as línguas, o que ressalta sua condição de signos lingüísticos, mesmo que diferenciados em relação aos demais elementos do léxico.
Bulas de medicamentos alemãs e brasileiras em contraste : alguns resultados da análise linguística
(2012)
Na presente pesquisa foi desenvolvido um estudo linguístico contrastivo de textos de bulas de medicamentos da Alemanha e do Brasil com o objetivo de verificar a existência de diferenças e semelhanças entre eles. Para isso, um total de 20 bulas foram comparadas em seus níveis macro e microestrutural, após uma investigação detalhada das principais características do gênero em questão. Ao final da análise contrastiva, foi confirmada a presença de convergências e divergências no gênero, tendo em vista o par linguístico adotado, e também identificadas algumas explicações para tal.