Linguistik-Klassifikation
Refine
Year of publication
Document Type
- Article (48)
- Review (13)
- Part of a Book (7)
- Conference Proceeding (4)
- Working Paper (2)
- Book (1)
- Preprint (1)
Language
- German (58)
- English (8)
- Croatian (4)
- Portuguese (3)
- Multiple languages (1)
- Spanish (1)
- Turkish (1)
Has Fulltext
- yes (76)
Keywords
- Deutsch (35)
- Textlinguistik (14)
- Gefühl (6)
- Tschechisch (6)
- Gefühl <Motiv> (4)
- Phraseologie (4)
- Sprache (4)
- Textsorte (4)
- Übersetzung (4)
- Kontrastive Linguistik (3)
- Literatur (3)
- Pragmatik (3)
- Rezension (3)
- Textverstehen (3)
- Wissenschaftssprache (3)
- Ablehnung (2)
- Argumentation (2)
- Autobiographie (2)
- Bewerbung (2)
- Comic (2)
- Deutschland (2)
- Dialektologie (2)
- Diskursanalyse (2)
- Drama (2)
- Elektronische Zeitung (2)
- Erzähltechnik (2)
- Expressivität <Linguistik> (2)
- Filmkritik (2)
- Gefühlsausdruck (2)
- Journalismus (2)
- Kommunikation (2)
- Kontrastive Textlinguistik (2)
- Korpus <Linguistik> (2)
- Manuskript (2)
- Phonologie (2)
- Prosodie (2)
- Roman (2)
- Sprachgeschichte (2)
- Sprachstatistik (2)
- Syntax (2)
- Text (2)
- Textanalyse (2)
- Wirtschaftssprache (2)
- "Rabbit" tetralogy (1)
- Adverb (1)
- Affekt <Motiv> (1)
- Anaphora (1)
- Angst <Motiv> (1)
- Arbeitsbuch (1)
- Arzneibuch (1)
- Arzneipackungsbeilage (1)
- Aufgabensammlung (1)
- Austronesian (1)
- Bahasa Indonesia (1)
- Bartsch, Karl (1)
- Bernhard, Thomas / Ein Kind (1)
- Bewerbungsschreiben (1)
- Brasilien (1)
- Brecht, Bertolt (1)
- Brief (1)
- Buchtitel (1)
- Böhmen (1)
- Celan, Paul / Todesfuge (1)
- Chatten <Kommunikation> (1)
- Chrysostomusliturgie (1)
- Daqan (1)
- Dependenz (1)
- Dialog (1)
- Direkte Rede (1)
- Edith Wharton (1)
- Einleitung (1)
- Emma <Zeitschrift, Köln> (1)
- Englisch (1)
- Extraposition (1)
- Fachsprache (1)
- Feministische Literaturwissenschaft (1)
- Finnisch (1)
- Freude <Motiv> (1)
- Frühneuhochdeutsch (1)
- Generische Aussage (1)
- Germanistik (1)
- Geschichtsschreibung (1)
- Graphemik (1)
- Grass, Günter (1)
- Hein, Christoph (1)
- Heinrich <der Klausner> (1)
- Henry James (1)
- Hobongan (1)
- Humanismus (1)
- Identität <Motiv> (1)
- Ikavisch (1)
- Illokutiver Akt (1)
- Indirekte Rede (1)
- Indonesische Sprachen (1)
- Informationsgehalt (1)
- Interjektion (1)
- Internetsprache (1)
- Johannes <Chrysostomus> (1)
- John Updike (1)
- Jugendsprache (1)
- Kanzleisprache (1)
- Kongress (1)
- Konjunktion (1)
- Kontaktanzeige (1)
- Konversationsanalyse (1)
- Kroatisch (1)
- Kultur (1)
- Kulturpädagogik (1)
- Lautmalerei (1)
- Lehrbuch (1)
- Leitartikel (1)
- Lesbierin (1)
- Lexikostatistik (1)
- Liebe <Motiv> (1)
- Linguistik (1)
- Lipljin, Tomislav (1)
- Literarische Gestalt (1)
- Literarische Übersetzung (1)
- Literarisches Werk (1)
- Liturgie (1)
- Liturgik (1)
- Logische Partikel (1)
- Manga (1)
- Marienlegende (1)
- Mediensprache (1)
- Mittelenglisch (1)
- Mittelhochdeutsch (1)
- Modalität <Linguistik> (1)
- Modus (1)
- Musikalische Semiotik (1)
- Mündlichkeit (1)
- Neue Zürcher Zeitung (1)
- Nominalisierung (1)
- Nominalphrase (1)
- Olmütz (1)
- Optimalitätstheorie (1)
- Partizip (1)
- Personenname (1)
- Phraseologismus (1)
- Poetik (1)
- Polen (1)
- Portugiesisch / Brasilien (1)
- Präposition (1)
- Publikum (1)
- Regieanweisung (1)
- Register <Linguistik> (1)
- Religiöse Sprache (1)
- Sachtext (1)
- Schlagzeile (1)
- Schriftlichkeit (1)
- Schriftsprache (1)
- Schumann, Robert / Dichterliebe (1)
- Semantik (1)
- Silbentrennung (1)
- Soziolinguistik (1)
- Spanisch (1)
- Speisekarte (1)
- Spracherziehung (1)
- Sprachhandeln (1)
- Sprachliche Minderheit (1)
- Sprachnorm (1)
- Sprachverhalten (1)
- Sprechakttheorie (1)
- Sprichwort (1)
- Stilistik (1)
- Stimme <Motiv> (1)
- Temporaladverb (1)
- Tempus (1)
- Textkohärenz (1)
- Textproduktion (1)
- Texttheorie (1)
- Texttypologie (1)
- Topik (1)
- Tourismus (1)
- Touristeninformation (1)
- Tschechische Republik (1)
- Umgangssprache (1)
- Valenz (1)
- Vergleichssatz (1)
- Wein <Motiv> (1)
- Werbung (1)
- Wissenschaftlicher Text (1)
- Wissenschaftliches Arbeiten (1)
- Wortstellung (1)
- Wut <Motiv> (1)
- Zeitschriftentitel (1)
- Zeitung (1)
- Zeitungssprache (1)
- Zitat (1)
- Zweisprachigkeit (1)
- corpus analysis (1)
- interpretation (1)
- narrative (1)
- narrative structure (1)
- performance (1)
- relevance theory (1)
- sociolinguistics (1)
- spectatorship (1)
- spirituality (1)
- style (1)
- terms of address (1)
- theatre (1)
- typology (1)
- Ästhetik (1)
- Österreich (1)
- Überschrift (1)
- Čakavisch (1)
Institute
Smutek jako jedna ze základních emocí podstatně ovlivňuje ţivot jedince. Emoce pŧsobí na budoucí jednání ĉlověka ve spoleĉnosti a mají vliv na vnímání okolního světa a jeho utváření. Někdo, kdo je smutný, hodnotí své okolí spíše kriticky a toto negativní nazírání světa se pak odráţí v jeho postojích. Jedním z autorŧ, který reflektuje ve svém díle smutné záţitky z dětství, je rakouský spisovatel Thomas Bernhard. Ve svém románu "Ein Kind" líĉí emocionální izolaci a traumatické záţitky nechtěného dítěte.
Ĉlánek se zabývá ambivalencí mluvy moci/smrti a umění/ţivota v básni Paula Celana "Todesfuge" (1945). Autor nejprve poukazuje na vnitřní spojení mezi strukturami psychosociálních imaginací a ztvárnění represivní identity – dokonce uvnitř (německé) obĉanské spoleĉnosti – jako na podmínku přeměny v totalitní skuteĉnost smrti. Celanova báseň odmítá jak reprezentativní ztvárnění, tak i umělecké zkrášlení situace v koncetraĉních táboech a implikuje tím fundamentální kritiku tradiĉních estetických konceptŧ, především Aristotelova konceptu Mimesis a romantického konceptu inverze, tj. kritiku, která umoţňuje inovativní psychoanalytické uchopení textu vzhledem k jeho tématu. S odvoláním na Celanovy vlastní názory v některých jeho blasfemických básních naznaĉuje ĉlánek v neposlední řadě historickou linii struktury křesťanských fantasmat k umělecké a sociální imaginaci romantiky a moderny.
Emotionen in Comics
(2010)
Komiksy tvoří jedineĉný textový druh. Děj je vyprávěn pomocí na sebe navazujících obrazových sekvencí, postavy promlouvají přímou řeĉí. Jedná se však o psanou podobu jazyka, která je odkázána především na verbální komunikaĉní prostředky. Příspěvek se zabývá otázkou, jaké prostředky volí autor komiksu k vyjádření emocí. Podrobněji jsou popisovány prostředky verbální, pozornost je však věnována také grafickému znázornění postav, uţití barev a symbolŧ.
Příspěvek zkoumá, v jakém rozsahu je kontaktová funkce titulkŧ jedněch německých, jedněch rakouských a dvou ĉeských internetových novin realizována pomocí lexikálních prostředkŧ popisujících nebo vyjadřujících emoce.
Příspěvek se zabývá jednou ze základních a komplexních emocí – láskou, tak, jak ji reflektují filmoví recenzenti ve svých textech. Pozornost je soustředěna na recenze tří filmŧ, z nichţ kaţdý představuje lásku v jiné podobě: jako lásku romantickou, smyslovou a lásku ve spojení s další emocí – strachem – v erotickém thrilleru. Na příkladech jazykových prostředkŧ, kterými je láska pojmenovávána a vyjadřována, se autorka snaţí postihnout rŧzné stupně i rozporuplnost této emoce.
Jednou z hlavních úloh poezie je zprostředkování emocí. Ĉlánek poukazuje na jazykové prostředky, kterými jsou vyjádřeny emoce v básních Güntera Grasse a Bertolda Brechta. Textově lingvistická analýza je zaměřena především na slovotvorné konstrukce a jejich podíl na konstituci textu a kódování emocí.
Výrazy emocionality v textu lze chápat jako (hyper)propozice, jako individuální stanovisko k propozici, ale také jako jakési na zkušenosti zaloţené oĉekávané verbalizované scénáře – tzv. skripty. Otázkou je, jakým zpŧsobem se tyto prvky zapojují v rovině textu. Analýzou textu zjišťujeme, ţe pro vyjádření emocionality není zavedena ţádná gramatická nebo stylistická norma. Emocionalitu rozpoznáme i v řadě zdánlivě neemocionálních textových pasáţí. Narativní text vede ve svých fiktivních situacích a kontextech k rekonstrukci oĉekávaného emoĉního schématu – skriptu – a tím k jeho aktualizaci, s níţ je autor i recipient konfrontován. Emocionalita v literárním textu tím získává specifickou kognitivní dimenzi.
Následující příspěvek se zabývá emocí radosti v liturgickém textu na příkladu přeloţeného liturgického textu (Svatá liturgie Jana Zlatoústého) z církevní slovanštiny do němĉiny. Teoretickými východisky pak byly práce domácích i zahraniĉních lingvistŧ.
Cìlem tohoto článku je ukázat, ņe je nutné při jazykovém rozboru středověkého německého textu, chceme-li se alespoņ přiblìņit jeho zvukové podobě, vņdy vycházet přìmo z rukopisu. Normalizovaná edice totiņ často stìrá fonetické zvláńtnosti a namnoze tìm dokonce ztěņuje i porozuměnì. Z analýzy nańeho textu např. jasně výplývajì rozdìy ve fonetické realizaci dvojhlásek ai/ay a ei/ey vzniklých kontrakcì -age- a -ege-, které K. Bartsch ve své edici přepisuje jako ei, a tìm zvyńuje počet homografických slov. Naproti tomu rozlińovánì s (germánské s) a z(z) (germánské t) a restaurace počátečnìho s ve skupině sw- nemá v jazyce rukopisu ņádnou oporu a archaizuje tak neņádoucìm způsobem jazykovou podobu celého textu.
Přìběh o svatoduńnìm zázraku ve Skutcìch apońtolů je východiskem pro pozorovánì a reflexi vztahu mezi vìnem a jazykem: veřìcì Ņidé podezřìvajì apońtoly mluvìcì v jazycìch (glosolálie), ņe vypili přìliń mnoho vìna. To dalo vzniknout různým frazeologismům. Kromě toho ukazujì různé překlady bible různorodost výrazů pro vìno v němčině. V německém jazyce představuje vìno v kognitivnìm pojetì blahobyt, úspěch a pohostinnost.