Linguistik-Klassifikation
Refine
Year of publication
Document Type
- Article (46)
- Part of a Book (44)
- Working Paper (13)
- Conference Proceeding (6)
- Review (5)
- Book (2)
- Preprint (1)
Language
- German (59)
- English (44)
- Portuguese (8)
- Croatian (3)
- mis (2)
- Multiple languages (1)
Has Fulltext
- yes (117)
Is part of the Bibliography
- no (117)
Keywords
- Deutsch (33)
- Pragmatik (32)
- Gefühl (11)
- Semantik (10)
- Topik (9)
- Diskursanalyse (8)
- Erzählen, pragm. (8)
- Syntax (7)
- Kommunikation (6)
- Linguistik (6)
- Optimalitätstheorie (6)
- Formale Semantik (5)
- Sprechakt (5)
- Thema-Rhema-Gliederung (5)
- Argumentationstheorie (4)
- Internetsprache (4)
- Metapher (4)
- Tschechisch (4)
- Wortstellung (4)
- Chinesisch (3)
- Kommunikationsforschung (3)
- Kontrastive Linguistik (3)
- Konversation (3)
- Konversationsanalyse (3)
- Lexikologie (3)
- Postulat (3)
- Spieltheorie (3)
- Spracherwerb, biling. (3)
- Sprachtypologie (3)
- Sprachwandel (3)
- Textlinguistik (3)
- Anapher <Syntax> (2)
- Deixis (2)
- Elektronisches Forum (2)
- Erzählen (2)
- Evolutionstheorie (2)
- Formel (2)
- Fremdsprachenlernen (2)
- Generative Transformationsgrammatik (2)
- Germanistik (2)
- Grammatik (2)
- Grammatikalisation (2)
- Grammatische Kategorie (2)
- Implikatur (2)
- Informationsstruktur (2)
- Interkulturalität (2)
- Kulturschock (2)
- Lexikographie (2)
- Literatur (2)
- Modalität <Linguistik> (2)
- Morphologie (2)
- Neugriechisch (2)
- Phonologie (2)
- Phraseologie (2)
- Portugiesisch / Brasilien (2)
- Präsupposition (2)
- Relevanz <Linguistik> (2)
- Sprache (2)
- Sprachverstehen (2)
- Sprechakttheorie (2)
- Vagheit (2)
- Vergleichende Sprachwissenschaft (2)
- Ablehnung (1)
- Adjektiv (1)
- Adversativsatz (1)
- Althochdeutsch (1)
- Anrede (1)
- Arabisch (1)
- Arbeitskreis Linguistische Pragmatik (1)
- Arbeitstagung (1)
- Artikulation (1)
- Arzt/Patient-Interaktion (1)
- Attribution (1)
- Aufforderungssatz (1)
- Aufsatzsammlung (1)
- Aushandlung (1)
- Bedeutungswandel (1)
- Bewerbung (1)
- Bibliographie (1)
- Cayuga-Sprache (1)
- Chatraum (1)
- Computerunterstützte Kommunikation (1)
- Definitheit (1)
- Dialekt (1)
- Dialog (1)
- Disjunktion <Logik> (1)
- Diskursmarker (1)
- Dissens (1)
- Distanz (1)
- Eindeutigkeit (1)
- Emma <Zeitschrift, Köln> (1)
- Emphatischer Akzent (1)
- Englisch (1)
- Etymologie (1)
- Extraposition (1)
- Fehlernalyse, Spracherwerb (1)
- Feld <Linguistik> (1)
- Feministische Linguistik (1)
- Frau (1)
- Freude <Motiv> (1)
- Funktion (1)
- Fuzzy-Logik (1)
- Fußball (1)
- Gefühl <Motiv> (1)
- Gefühlsausdruck (1)
- Geschlechterforschung (1)
- Gewohnheit (1)
- Grammatiktheorie (1)
- Gruß (1)
- Hein, Christoph (1)
- Historische Sprachwissenschaft (1)
- Höflichkeit (1)
- Illokutiver Akt (1)
- Indirekte Rede (1)
- Interaktion (1)
- Italienisch (1)
- Kittel, Johann Josef Anton Eleazar (1)
- Kognitive Linguistik (1)
- Kommunikationsgemeinschaft (1)
- Kommunikationsverhalten (1)
- Kongress (1)
- Konnektionismus (1)
- Konsekutivsatz (1)
- Konstativ (1)
- Kontaktanzeige (1)
- Kontext (1)
- Kontrastive Lexikologie (1)
- Kontrastive Phraseologie (1)
- Kontrastive Pragmatik (1)
- Konvention (1)
- Konversationston (1)
- Kroatisch (1)
- Kulturkontakt (1)
- Körper <Motiv> (1)
- Lautmalerei (1)
- Lesbierin (1)
- Lexikostatistik (1)
- Liturgik (1)
- Logische Form <Linguistik> (1)
- Medien (1)
- Methodologie (1)
- Mittelhochdeutsch (1)
- Modalität (1)
- Modalpartikel (1)
- Morphologie <Linguistik> (1)
- Mundart (1)
- Niederländisch (1)
- Ortsangabe / Linguistik (1)
- Partikel (1)
- Partizip (1)
- Pejorativ (1)
- Performanz <Linguistik> (1)
- Phraseologismus (1)
- Polarität (1)
- Politische Rede (1)
- Polnisch (1)
- Portugiesisch (1)
- Predigt (1)
- Presse (1)
- Proposition (1)
- Register <Linguistik> (1)
- Relevanztheorie (1)
- Rhetorik (1)
- Russisch (1)
- Satzadverb (1)
- Satzsemantik (1)
- Satztyp (1)
- Schriftlichkeit (1)
- Schweizerdeutsch (1)
- Selbsthilfe (1)
- Sexismus (1)
- Shanghai (1)
- Skopus (1)
- Soziolinguistik (1)
- Spaltsatz (1)
- Spanisch (1)
- Sprachentwicklung (1)
- Sprachförderung (1)
- Sprachhandeln (1)
- Sprachkritik (1)
- Sprachlogik (1)
- Sprachstatistik (1)
- Sprachstil (1)
- Sprachverarbeitung <Psycholinguistik> (1)
- Sprachverhalten (1)
- Sprechaktklassifikation (1)
- Stereotyp (1)
- Subjektive Krankheitstheorien (1)
- Syntagma (1)
- Technologie <Motiv> (1)
- Tempus, synt. (1)
- Terminologie (1)
- Text (1)
- Texttheorie (1)
- Tod <Motiv> (1)
- Topikalisierung (1)
- Trauer (1)
- Tschechische Republik (1)
- Weltbild (1)
- Wissenschaftsgeschichte (1)
- Wortakzent (1)
- Wortfeld (1)
- Wortschatz, Spracherwerb (1)
- Zitat (1)
- Znaim (1)
- Zweisprachigkeit (1)
- Zweitspracherwerb (1)
- also (1)
- chronischer Gesichtsschmerz (1)
- doctor/patient-interaction negotiation chronic facial pain (1)
- ne (1)
- pathologischer Spracherwerb (1)
- subjective illness theories (1)
- Ärger <Motiv> (1)
- Übersetzung (1)
- Čapek, Karel (1)
Institute
The article deals with emotionality in marginal (disjunct or adjunct) syntactic structures. This issue is explored in the text of the first German translation of Karel Čapek's novel 'Hordubal', in which it is a characteristic feature. The analysis shows that those parts of the text expressing emotionality feature particularly right dislocation (with structures known in German as Nachtrag, Rechtsversetzung and Ausklammerung); the emotional content of these syntactic structures is frequently intensified by their expressive lexical form.
This paper addresses the means of expressing emotions in internet discussion forums focusing on issues of death and dying; these issues are to a large extent considered taboo in society. The death of a loved one is a highly intense emotional experience. The analysis takes into account the verbal and non-verbal means of expressing grief, various levels of emotionality, and also the cognitive concepts forming the basis of metaphorical expressions that are closely connected with death and dying.
Der vorliegende Beitrag fokussiert sich auf die Widerspiegelung der Konzeptualisierung der Emotion "Ärger" in bildlichen Ausdrücken (Metaphern und Metonymien) des Deutschen. Nach einer Einführung in das Forschungsthema "Sprache und Emotionen" aus linguistischer sowie emotionspsychologischer Perspektive und der Klärung des dem Beitrag zugrundeliegenden Metaphernverständnisses wird auf die Frage eingegangen, wie ausgewählte Aspekte der Emotion "Ärger" im Deutschen versprachlicht werden, welche Rolle dabei Metaphern bzw. Metonymien spielen und um welche konkreten Metaphern und Metonymien es sich bei den einzelnen Aspekten handelt.
Autor se soustředí na uţití emocionálních prvků výpovědi dvou barokních kázání. Ta vznikla při oslavě 50. výročí manţelského slibu Johanna Josefa Antona Eleasara Kittela a Anny Marie 25. 11. 1777 v Šumburku. Ani české, ani německé kázání nebylo nikdy publikováno zcela. Jde o homiletické texty, proto měli oba kazatelé omezenou moţnost pouţití emotivních jazykových výrazů a prostředků. Ty slouţily k podchycení pozornosti posluchačů. Kázání měla dvojí funkci: věroučnou a poučnou. Upevņovala povědomí o Boţích zákonech a uváděla je do kaţdodenního ţivota. Kazatelé cíleně zaměřovali své proslovy na posluchače a prezentovali společný ţivot oslavovaných manţelů jako vzor. Šlo zde o objektivní, racionální prvek kázání s výkladem částí Bible (exegezí). Druhá rovina proslovů se obracela na subjektivní, emocionální pozornost posluchačů.
Příspěvek pojednává o výrazových prostředcích emocí uţitých v internetových komentářích, které reflektují jedno z nejvýznamnějších fotbalových utkání mistrovství světa roku 2010 – semifinále mezi Německem a Španělskem. Fotbal skýtá ohromný emoční potenciál, který přímo ovlivņuje textovou produkci. V komentářích je jednoznačně patrná polarita emocí. Intenzivní emoční proţitek se v korpusu projevuje velkou variabilitou jazykových prostředků, z nichţ nejčastější jsou zejména lexikální prostředky a také rétorické figury, zejména pak metafory. Internetová komunikace pak nabízí další, nonverbální prostředky vyjádření emocí, které jsou typické pro tzv. cyberslang.
Příspěvek zkoumá roli emocí v konstrukcích identity, jak je nacházíme okolo roku 1900 v německém a ĉeském tisku ze Znojma, města s německy i s ĉesky mluvícím obyvatelstvem. Po analýze konstrukcí identity v básni vyjadřující protest proti Badeniho jazykovým nařízením z roku 1897 je pozornost věnována konstrukcím identity také v dalších textech. Konstrukce identity v německých a ĉeských periodikách v mnohém korespondovaly a byly jednou z dŧleţitých strategií nacionalistické propagandy. Jako její základní sémantickou jednotku – propagém – je v německých i ĉeských novinách moţno identifikovat existenciální ohroţení vlastního národa. K internalizaci konstrukcí identity a k úspěšné cirkulaci propagandy významnou měrou přispělo právě zapojení emocionality do těchto konstrukcí.
Předloţená studie se zaměřuje na verbalizaci emocí v textech psaných v rámci internetového fóra hungrig-online.de. V první ĉásti jsou představeny teoretické informace z oblasti jazykové komunikace emocí. Další ĉást se zabývá ukázkou textu s tematikou partnerských vztahŧ, které ĉasto souvisí s poruchami příjmu potravy. Na základě tohoto textu je vypracován široký rejstřík termínŧ pro emoce. Je zajímavé, které emoce a jak se objevují, a závěry, ke kterým lze dospět. Poté jsou analyzovány všechny příspěvky dalšího uţivatele fóra hungig-online.de, které se týkají tématu partnerských vztahŧ. Diachronní perspektiva nám umoţňuje vysledovat vývoj a uskuteĉněné změny v uţití emoĉního jazyka.
Výrazy emocionality v textu lze chápat jako (hyper)propozice, jako individuální stanovisko k propozici, ale také jako jakési na zkušenosti zaloţené oĉekávané verbalizované scénáře – tzv. skripty. Otázkou je, jakým zpŧsobem se tyto prvky zapojují v rovině textu. Analýzou textu zjišťujeme, ţe pro vyjádření emocionality není zavedena ţádná gramatická nebo stylistická norma. Emocionalitu rozpoznáme i v řadě zdánlivě neemocionálních textových pasáţí. Narativní text vede ve svých fiktivních situacích a kontextech k rekonstrukci oĉekávaného emoĉního schématu – skriptu – a tím k jeho aktualizaci, s níţ je autor i recipient konfrontován. Emocionalita v literárním textu tím získává specifickou kognitivní dimenzi.
Demonstrationen von Gefühlsexpressionen : Exemplarische Untersuchungen an authentischen Gesprächen
(2010)
V ĉlánku jsou analyzovány tři příklady slovně vyjádřených citŧ. A) Případ spoleĉného rozhořĉení přispívající ke stabilizaci identity skupiny se stoupajícím a zase klesajícím prŧběhem; B) Vyprávění, ve kterém se bývalé rozĉilení vypravěĉky odráţí v mruĉení (mh, mh); C) Líĉení hrozivé přírodní události. Cílem je popsat spoleĉné pŧsobení gramatických, lexikálních a zvláště prozodických znakŧ promluvy.
Příspěvek pojednává o pojmu konotace 'emocionální'. Tato konotace je na jedné straně souĉástí slovního významu a koresponduje s denotativními komponenty významu. Jako příklad jsou uvedena verba dicendi oznaĉující řeĉový akt 'vychloubání'. Na druhé straně vystupuje 'emocionální' jako souĉást významu textu. Na příkladech z románu Almy M. Karlin jsou představeny dva zpŧsoby, kterými je moţno vysvětlit konotaci textu: jako aktualizaci a předání konotací daných jazykovým systémem a jako povědomí o uţití slov bez emocionální konotace v systému jazyka, které se vytváří teprve v textu.
Následující příspěvek se zabývá emocí radosti v liturgickém textu na příkladu přeloţeného liturgického textu (Svatá liturgie Jana Zlatoústého) z církevní slovanštiny do němĉiny. Teoretickými východisky pak byly práce domácích i zahraniĉních lingvistŧ.
V lingvistickém výzkumu byla malá pozornost věnována onomatopoickým výrazŧm ĉasto uţívaným zvláště v komiksech a v dětské literatuře jako nástroj k vyjádření emocí. Ĉlánek, jehoţ cílem je vyplnit mezeru ve výzkumu, nejprve podává přehled o vztazích mezi onomatopoi a emocemi. Autor zdŧrazňuje, ţe konkrétní realizace onomatopoických slov je v kaţdém jazyce jiná a závisí na jazykových konvencích. Následně jsou srovnána německá a ĉeská onomatopoická slovesa s emoĉními konotacemi. Srovnání ukazuje širokou škálu rozdílŧ, které se týkají nejen formálních aspektŧ, ale také významu těchto sloves. Závěrem vyplývá, ţe emoce jsou vázány na jazykový kontext, a proto nemohou být přesně přeloţeny.
V prŧběhu komunikace mŧţe mluvĉí informovat posluchaĉe o svém citovém rozpoloţení přímo, mŧţe ale také své emoce demonstrovat nepřímo, a to pomocí široké palety prvkŧ, poĉínaje obleĉením a drţením těla aţ po rŧzné jazykové prostředky, které k vyjádření emocí mohou, ale nemusí být primárně předurĉeny. Tyto prostředky se dají analyzovat z hlediska morfologického, syntaktického a také z hlediska slovotvorného. Jedná se jak o deriváty, tak o kompozita, která mohou z pragmatického pohledu podmiňovat praktick, nepřehledné mnoţství významových odstínŧ a konotativních zabarvení. Spontánní projev spojený s bezprostředním projevem citŧ je zvláště příznaĉný pro dnešní dobu.
Emoce jsou verbalizované city. Předtím, neţ jsou vyjádřeny, hodnotí mluvĉí urĉitou skuteĉnost, příp. objekt. Evaluace v něm mŧţe vzbudit rŧzné emoce. Emoce a hodnocení je tedy třeba od sebe přísně oddělit. K hodnocení slouţí v němĉině především modální slova, která mohou vyjádřit epistemický, doxický, distancující se nebo hodnotící postoj mluvĉího. Jazyk disponuje rŧznými jazykovými prostředky k vyjádření emoĉních postojŧ. Z komunikaĉních forem výpovědi je třeba jmenovat nejprve expresivní (výrazové) věty, přiĉemţ exprese/výraz představuje funkci jazykového znaku ve smyslu Bühlerova organon-modelu přirozeného jazyka. Dále sem patří příznakové formy vět jako osamostatněné vedlejší věty a neslovesné vazby.
Ĉlánek popisuje lingvistické prostředky oznaĉující a popisující proţívání a emoce v němĉině. V první ĉásti jsou představeny konceptualizace proţívání a emocí, druhá ĉást popisuje detailně lingvistické prostředky. Poslední ĉást se zabývá některými problémy spojenými s vytvořením lexikonu emoĉních slov.
Článek poukazuje na enormnì variabilitu jazykových prostředků při sdělovánì odmìtnutì ņádosti uchazeče o pracovnì mìsto v německém jazyce. Analyzovaný korpus byl sestaven na základě 500 autentických textů tohoto druhu z let 2000-2004. Analýza je zaměřena na různé formy argumentace uņìvané zaměstnavateli v řečových aktech, které vyjadřujì negativnì odpovědi. Jazyková forma těchto sdělenì se často opakuje, přičemņ zaměstnavatelé volì zejména takový způsob argumentace, ve které nejsou zmiņovány kvalifikačnì nedostatky uchazeče, ale jiné důvody se snahou o zmìrněnì odmìtnutì.
Verbalaktion ist Körperaktion : Bemerkungen zur metaphorischen Konzeptualisierung von Sprechakten
(2009)
Tento článek pojednává o konceptuální metafoře "slovní jednání je tělesné jednání". Autor poukazuje na to, že se jedná o strukturní metaforu, spočívající za porozuměním řeči. Článek se skládá z pěti částí. Nejprve jsou prezentovány cíle a metody teorie řečových aktů (kapitoly 1-3). Za nejdůležitější je považována analýza některých slov a frází: také idiomy (kapitola čtvrtá) patří k těm vyjádřením, ve kterých se očekává výskyt konceptuálních metafor. Analýza metafory zmíněné v titulu a výhled tvoří čtvrtou cast článku (kapitoly 6 a 7). V poslední kapitole jsou prezentovány výsledky.
Článek ukazuje příklad užití určitých klíčových metod a konceptů při analýze dialogů v literárním textu. Pro analýzu byl vybrán krátký, ale dramatický dialog mezi manželským párem v povídce Christopha Heina (1989) "Die Vergewaltigung". Navrhujeme, aby analýza zahrnovala pět kroků: 1. procedurální organizace dialogu (střídání mluvčích atd.), 2. témata a způsob, jak jsou nová témata zaváděna, 3. řečové akty (ne pouze ilokuce), 4. vytváření sociální identity a sociálních vztahů mezi účastníky, 5. interaktivní modalita. Na závěr je poukázáno na rozdíly mezi dialogy v literárních textech a jejich ekvivalenty v reálném životě.